![](images/101-150/101.jpg)
Karuspõrnikas (Trichius fasciatus).
Kollaste ja mustade vöötide vaheldumine on hoiatusvärvuseks.
![](images/051-100/067.jpg)
Kimalane (Bombus sp.) esindab Mülleri konvergentsi.
|
Mimikri
Mimikri esmakirjeldajaks peetakse Inglise entomoloogi Henry Walter Bates'i. Aastal 1861., olles ekspeditsioonil Lõuna-Ameerikas, Amazonase madalikul, märkas Bates kahe sugukonna liikide - helikoniidid Heliconidae ja põualiblikalised Pieridae hämmastavat sarnasust. Bates seletas seda evolutsioonilise kohastumusena, mille käigus olid putuktoidulistele lindudele söödavad helikoniidid muutunud sarnaseks mürgiste ja eredalt värvunud põualiblikatega. Kiskjad, kes olid õppinud vältima mürgiseid põualiblikaid, ei suutnud eristada helikoniide nendest ja nii laienes põuliblikate puutumatus ka helikoniididele.
Sellist mimikrisüsteemi, kus söögiks kõlblik liik aetakse segi söögiks kõlbmatu või vähemkõlbuliku liigiga, mille tulemusena söögiks kõlbliku liiki püütakse vähem, nimetatakse Bates'i mimikriks.
Bates'i mimikri on reeglina kahjulik modellile, kuna suureneb juhtude arv, kus kiskja, püüdes eksikombel hoiatusvärvusega saagi, sattub söödavale isendile (mimeedile), ja seega väheneb kiskjate hulk, kes seostavad antud hoiatusvärvust mittesöödavusega. Tavaliselt on mimeetide arvukus väiksem modellliigi arvukusest, ning seega pole mimikri mõju modell-liigile olulise tähtsusega. Teise võimalusena on mimikri tihti ligikaudne, ning suur osa kiskjatest suudab "originaali" ja "pettuse" vahel vahet teha.
Mülleri mimikrina ehk Mülleri konvergentsina tuntakse nähtust kus erineva evolutsioonilise arenguteega mittesöödavate või mürgiste liikide hoiatusvärvus on kujunenud sarnaseks, hõlbustades nii nende äratundmist kiskjate poolt. Tuntuimaks Mülleri konvergentsi näiteks putukariigis on kolla-must tagakeha vööditus mitmetel ühiseelulistel kiletiivalistel, nagu kimalased, herilased, mesilased ja vapsikud. Seda hoiatusvärvust jäljendavad ka paljud toiduks kõlblikud putukad (tabel1) .
Lisaks mimikrile, kui kaitsekohastumusele on teada ka agressiivse mimikri juhtumeid, kus röövloom jäljendab saaklooma välimust, või mõne liigi välimust, kes pole saakloomale ohtlik. Sellist mimikrit on kirjeldatud sipelgate pesasümbiontide juures, kellest paljud ka toituvad oma peremeesliigi isenditest või parasiteerivad neil.
Samuti sünteesivad mõned ämblikud perekonnast Mastophora lõhnaainet, mis sarnaneb teatud pisiliblikaliikide suguferomoonidele.
Kuigi enamus mimikrijuhtumeid on kirjeldatud optilistena, võib arvata, et putukate maailmas on olulisel kohal keemiline mimikri lõhnaainete jäljendamise näol, kuna lõhnasignaalidel on putukatevahelises infovahetuses suur osatähtsus. Tegelikult on mimikri-juhtumeid kirjeldatud kõigis tajukanalites: visuaalses, akustilises, keemilises ja taktiilses (puudutused) ning termilises. Ning ilmselt tuleneb visuaalsete mimikrite suur osatähtsus, meie kui kirjeldajate meeleelundite ehituse erinevusest kirjeldatavate organismidega võrreldes.
Mimikri on levinud paljudes loomarühmades: kaladel, roomajatel, lindudel ja imetajatel. Samuti on teda kirjeldatud taimeriigis.
Võrreldes troopiliste vihmametsade putukatega, on parasvöötme lülijalgsetel kaitsekohastumused üsna nõrgalt arenenud. Kaitsekohastumuste esinemine sõltub liigi õkoloogilisest strateegiast. Vihmametsades, kus K-strateegide osatähtsus on suurem: liikide arvukus suhteliselt väike, ning ühe isendi tähtsus liigi säilimise seisukohalt suur, on erinevad kaitsekohastumused arenenud ärmusliku täiuseni, mõjudes kohati pentsikunategi.
Tabel 1. Kollaste, valgete või oranzide vöötide vaheldumine mustaga on laialt levinud hoiatusvärvuseks. Alltoodud tabelis on mittetäielik loetelu Eestis esinevatest liikidest, kes sellist mustrit omavad, lisatud on selts, kuhu antud liik kuulub, ning märge, kas liik on mürgine, või on tegemist Bates'i mimikriga. Juhul, kui mimikri on ühiselt omane suuremale süstemaatilisele üksusele, on liigi lahtris toodud selle üksuse nimi.
Liik | Klass | Mimikri/konvergents |
vöötkiil
Cordulegaster annulata | kiililised Odonata | Bates'i mimikri |
kirjusüsik Diaperis boleti | mardikalised Coleoptera | Bates'i mimikri |
karuspõrnikas
Trichius fasciatus | mardikalised Coleoptera | Bates'i mimikri |
harilik kiitsasikk
Strangalia attennata | mardikalised Coleoptera | Bates'i mimikri |
laisikk
Indolia sexmaculata | mardikalised Coleoptera | Bates'i mimikri |
kimalaslottsuru
Haemorrhagia fuciformis | liblikalised Lepidoptera | Bates'i mimikri |
harilik lottsuru
Celerio galii | liblikalised Lepidoptera | Bates'i mimikri |
suur-haavaklaastiib
Aegeria apiformis | liblikalised Lepidoptera | Bates'i mimikri |
vapsik Vespa crabo | kiletiivalised Hymenoptera | Mülleri konvergents |
hiidpuiduherilane
Sirex gigas | kiletiivalised Hymenoptera | Mülleri konvergents
|
kärjeherilane Pallister gallius | kiletiivalised Hymenoptera | Mülleri konvergents |
mesilane Andrena sp. | kiletiivalised Hymenoptera | Mülleri konvergents |
kimalane Bombus sp. | kiletiivalised Hymenoptera | Mülleri konvergents |
sirelased Syphidae | kahetiivalised Diptera | Bates'i mimikri |
|